Добро интервю. Преди 2 години получих покана за подобно интервю точно от ТВ7, но аз не мога да се взема толкова насериозно, та да ходя по телевизии. Отказах им.
![Интервю с автор на кръстословици по ТВ7 Interv10](https://i.servimg.com/u/f47/12/37/44/75/interv10.jpg)
Думи на кръстКакво ви говори името Артър Уайн? Това е човекът изобретил нещо гениално - кръстословицата. Първото подобие на сегашните ребуси излиза на 21-ви декември 1913 г. в американския всекидневник "Ню Йорк уърлд".
Уайн работи там като автор на гатанки, анаграми, картинки с разлики и други любопитни загадки за т. нар. забавна страница. Идеята за кръстословицата зрее месеци в главата му. Невижданата дотогава главоблъсканица се ражда по следната технология:
Уайн начертава фигура с квадратчета във формата на диамант, написва в средата думата "забавление" и започва да измисля думи, в които има букви от първата дума. За по-голяма яснота американецът номерира квадратчетата от началото до края и дава обяснителни бележки, които да насочат читателите за откриването на правилните думи в кръстословицата. Дебютът на кръстословицата е успешен.
След тези първи стъпки новият ребус поема по своя славен път. С течение на времето се появяват ребуси в най-различни форми. Най-подходящата за Артър Уайн обаче си остава правоъгълната. И става така, че изобретението на Уайн става любимо занимание на милиони хора по света.
В студиото на "Уикенд с Миа Сантова" гостува Христо Стойчев - човек, който е превърнал тренировката на ума в своя професия . Той разказа, че съвсем случайно е започнал да се занимава с тази необичайна дейност.
Преди компютрите да се намесят във всяка сфера от живота на човека, изготвянето на кръстословица е представлявал дълъг и сложен процес, потвърди Стойчев. Той демонстрира за зрителите как на практика се е изготвяла една от забавните главоблъсканици.
Правенето на лесни кръстословици се оказа по-трудно занимание. Всеки "кръстословичар" има свой речник, който обновява на определени периоди.
Бъдещето на кръстословицата е онлайн, твърди Стойчев. Специалистът по ребуси, обясни, че има разлика между българските и чуждестранните кръстословици. В англоезичните например, се използват всякакви думи, дори прилагателни. При изготвянето на българските кръстословичарите се съобразяват с неписаното правило да се сключват предимно съществителни и имена.
Скандито е по-популярно у нас, докато в чужбина се харесват предимно традиционните кръстословици.
Стойчев застана зад тезата, че общата култура действително помага за решаването на кръстословици, но практиката е в пъти по-полезна. За съставянето им обаче, е абсолютно правило човек да има добър набор общи познания.